Історико-правові аспекти формування академічного середовища в Україні Х-ХІІ ст.ст. (господарсько-правовий аспект)
DOI:
https://doi.org/10.24144/2307-3322.2024.83.1.50Ключові слова:
Академія, Академія Ярослава, академічний осередок, правове регулювання права власності на землю, право власності на землю церкви, господарсько-правовий режим, господарсько-правовий режим майна академіїАнотація
У статті досліджуються історико-правові аспекти господарсько-правового режиму майна найстаріших наукових осередків Київської Русі кінця Х – початку ХІІ ст.ст.
Досліджено, що в Київській Русі, як однієї із могутніх держав Європи X–XII ст. починаючи із Х ст. спостерігався значний розвиток освіти, письменства і науки, що пов’язано із Хрещенням Володимиром Великим Русі, запровадженням візантійського, канонічного права та формуванням оригінальної давньоруської державно-правової думки.
Встановлено, що особливого розвитку освіта і наука набули при Великому князі Ярославі Мудрому наприкінці Х ст. та формуванням першого в Україні центра національної науки – наукового осередку «Академія Ярослава», що була створена при Софійському Соборі у 1037 р.
З’ясовано, що діяльність «Академії Ярослава» ґрунтувалася, як на національних традиціях, так і з використанням античного і болгаро-візантійського досвіду.
Зазначено, що діяльність «Академії Ярослава» характеризувалась наявністю широкого спектра наукових напрямів: перекладацькою діяльності, створенням власних літературних творів та перших юридичних пам’яток («Правда Руська»).
Встановлено, що «Академію Ярослава» доцільно вважати першим науковим академічним середовищем на території середньовічної України, що діяв у форматі відродження і поширення наукових знань та створення власних наукових творів.
Зазначено, що одним із важливих питань, діяльності «Академії Ярослава» є дослідження господарсько-правового режиму її майна. У статті проаналізовано правове регулювання права власності на землю за часів Київської Русі, у тому числі і право власності на землю церкви, зокрема Київської митрополії. З’ясовано, що інститут митрополії передбачав право на самостійну церковно-адміністративну діяльність у внутрішніх справах своєї єпархії. Встановлено, що управління церковним майном здійснювалось, відповідно до церковних уставів.
Зроблено висновок, господарське відання майном «Академії Ярослава» здійснювала Київська митрополія, якій належало право управління церковним майном, що формувалась за рахунок «князівської десятини», як відрахування на користь Церкви (Київської митрополії) та прибутків від «церковних судів».
Посилання
Процюк Н.О. Зародження і розвиток науки в Київській Русі (ІХ перша половина ХІ ст). С. 601–610. URL: https://dspace.univd.edu.ua/server/api/core/bitstreams/57cff4b9-1a93-45d8-9976-62561c0aa1cc/content.
Толочко П.П. Давня історія України [Текст]: в 3 т.; НАН України, Ін-т археол. К.: Наукова думка, 1997. 695 с.
Толочко П.П. Новое в археологии Киева / Ред. кол.: П.П. Толочко (отв. ред.), С.А. Высоцкий, Я.Е. Боровский. АН Украинской ССР. Институт археологии. К.: НАУКОВА ДУМКА. 1981. 457 с.
Головко О.М. Витоки вітчизняної державно-правової думки. URL: https://dspace.univd.edu.ua/server/api/core/bitstreams/9fd5bc5d-9643-4866-8b74-fb98a48f5208/content. С. 51–55.
Гриценко Т., Гриценко С., Кондратюк А. Культурологія: навч. посіб. / Т. Гриценко, С. Гриценко, А. Кондратюк. К.: Центр навчальної літератури. 2007. 392 c.
Грушевський М. Три Академії. Твори у 50-ти томах. Т. 10 (1): Серія «Історичні студії та розвідки (1924–1930)». Львів: Вид. «Світ». 2015. С. 399–412.
Винар Л. Михайло Грушевський і його концепція трьох київських академій. 125 років київської української академічної традиції (1861–1986). Збірник. Ред. М. Антонович. Нью-Йорк. 1993. 283 с.
Брайчевський М. «Суспільно-політичні рухи в Київській Русі». К.: Вид. імені Олени Теліги 2009). Т. 1. 720 с.
Літопис руський. За Іпатським списком. Перекл. Л. Махновець. К.: Дніпро. 1989. 89 с.
Полонська-Василенко Н. Київ часів Володимира та Ярослава. Прага: Вид. Юрія Тищенка 1944. 65 с.
Гримич М.В. Інститут власності у звичаєва-правовій культурі українців XIX – початку XX ст. К., 2004. 588 с.
Літопис руський. Пер. з давньорус. Л.Є. Махновця. відп. ред. О.В. Мишанич. К.: Дніпро. 1989. 591 с.
Лісна І.С. Вплив суспільного устрою на право Київської Русі. Прикарпатський юридичний вісник. 2017. Вип. 6(1). С. 26–29.
Бойко І.Й. Правове регулювання майнових відносин у Київської Русі (ІХ–ХІІ ст.). Актуальні проблеми держави і права. 2013. Вип. 70. С. 391–396.
Бачур Б. Інститут земельних відносин у цивільному звичаєвому праві України в Х – середині ХІХ ст. (історико-правовий аспект): автореф. дис. … канд. юрид. наук: спец. 12.00.01. Нац. ун-т внутр. справ. Х., 2004. 20 с.
Мачуська І.Б. Формування інституту контрольно-наглядової діяльності у сфері надрокористування у Київській Русі (ІХ–ХII ст.): історико-правовий аспект. Юридичний науковий електронний журнал. 2020 р. № 4. С. 177–180.
Ідзьо B.C. Ранньослов’янське суспільство і ранньослов’янська державність. Зародження і становлення християнства на території України.: 2-ге вид., доп. і переробл. Львів: Радіо Воскресіння. 2004. 394 с.
Балух В. Еволюція державно-церковних відносин у Київській Русі з кінця Х до першої половини ХІІІ ст. Релігія та Соціум. 2014. № 1-2 (13-14). С. 33–41.
Полное собрание русских летописей, изданное по высочайшему повелению археографической комиссии. Т. 1. Лаврентьевская и Троицкая летописи. СПб. 1846. 392 с.
Darrouzes J. Notitae opiscopatuum ecclesiae Constantinopolitanae. Paris. 1981. 583 p.
Білоус О.М. Державно-церковні відносини як об’єкт політологічного аналізу. Автореф. дис….к. політ. н. Київ. 2004. 20 с.
Полное собрание русских летописей (ПСРЛ). Т. 10. Летописный сборник, именуемый Патриаршею или Никоновской летописью. СПб., 1885. 244 с.
Uffiitia F.J. Regola degli istituti di vita consacrata. Nuovo dizionario di Liturgia, a eura di Domenico Sartore e Achille M. Triacca.Roma-Italia: Edizioni Paoline. 1995. P. 892–906.
Baumgarten N. Св. Володимир і хрещення Руси. Богословія. Львів, 1931. Кн. 1–4. Т. IX. С. 107–149.
Требник Київський. Апостольська Ватіканська Бібліотека. фонд Борджіо-Ілліріко № 15. 479 арк.
Чубатий M. Історія християнства на Руси-Україні. Рим–Нью-Йорк. 1965. Т. І. 816 с.
Сабат П.В. Церковні устави князів Володимира Великого і Ярослава Мудрого рукописного київського требника (XV – початок XVI ст.) апостольської ватиканської бібліотеки з фонду Борджіо-Ілліріко № 15. Науковий вісник Ужгородського університету, серія «Історія». Вип. 26. 2011. С. 242–247.
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2024 О. Л. Осінський
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International License.